![](https://static.wixstatic.com/media/5d53af_c305efc328de4314abae93b10622ba24~mv2.gif)
Perustettiin Saloisten seurakunnan kappeliksi 1751, kun Saloisten toinen kappalainen sijoitettiin tänne. Aiemmin Raahen ja Saloisten kappalaiset olivat pitäneet täällä jumalanpalveluksia. Kappalaisen virkataloksi ostettiin Yrjö Pehkosen kruununtila 1748. Vihantiin kuuluvan Alpuan kylän asukkaiden anomukseen, että heidät erotettaisiin omaksi kappeliseurakunnaksi, tuomiokapituli antoi kieltävän päätöksen 6.3.1782. Erotettiin Raahen ja Saloisten pitäjästä itsenäiseksi kirkkoherrakunnaksi keisarillisen senaatin päätöksellä 18.2.1896, jolloin määrättiin entiselle kappalaisen virkatalolle kirkkoherran virkatalon oikeudet ja se rakennettavaksi lailliseen kuntoon ennen viran julistamista haettavaksi. Vihannin kunta perustettiin 1865 ja liitettiin Raahen kuntaan 2013.
Kylät
Alpua, Ilveskorpi, Vihanti
Naapuriseurakunnat
Papisto
Kappalaiset
1751–1756 Peter Nordmarck
1759–1776 Anders Durchman
1776–1791 Fredrik Hedberg
1793–1819 Gabriel Borg
1819–1827 Karl Jakob Borg
1829–1861 Karl Kristian Lindfors
1861–1868 Reinhold Helander
1869–1887 Karl Isak Vilhelm Österbladh
1887–1892 Kuno Ferdinand Strömmer
1893–1900 Pekka Korhonen, virka lakkautettiin
Ylimääräiset papit
1827–1828 Berndt Gustaf Hällsten, välisaarnaaja
1845 Karl Filip Tillman, kappalaisen apulainen
1868–1869 Herman Mauritz Inberg, välisaarnaaja
1892–1893 Antti Adolf Gummerus, vt. kappalainen
1900–1902 Juhani Hannuksela, vt. kappalainen
1902–1904 Lars August Malmberg, vt. kappalainen
1904–1906 Viktor Emil Lagus, kappalainen, väliajansaarnaaja
1906–1915 Johan Vilhelm Virkkunen (Snellman), vt. kappalainen
1915–1922 Gustaf Samuel Strömmer, vt. kappalainen ja kirkkoherran viran väliajansaarnaaja
Arkisto
Vihannin seurakunnan rippikirjat alkavat vuodesta 1751, tilikirjat vuodesta 1691 ja historiakirjat vuodesta 1738. Seurakunnan vanhinta arkistoa säilytetään Kansallisarkisto Oulussa ja aineistokokonaisuus kattaa vuodet 1689–1947.
Kansallisarkisto on digitoinut Vihannin seurakunnan vanhimmat kirkonkirjat noin 1870-luvulle saakka ja aineisto on vapaasti tutkittavissa Astia-palvelussa. Suomen Sukuhistoriallinen yhdistys (SSHY) on digitoinut seurakunnan nuorempia kirkonkirjoja. Alle 125 vuotta vanhojen aineistojen tutkiminen vaatii kirjautumisen yhdistyksen jäsensivuille.
Comments